Російська мова

Російська мова (рос. русскій ѧзъик або русский ѧзык, МФА: [ˈruskʲɪj jɪˈzɨk], історичний екзонім — московитська) це східнослов’янська мова. Вона вважається національною мовою російського народу, та офіційною мовою РСФСР та Російської Держави. Російська мова також широко використовується російською діаспорою по всьому світі та є типовою мовою міжетнічного спілкування по всій території колишньої Російської Імперії.

У Кайне Цайті, російська мова переважно зберігається без змін. Найбільшими змінами є те, що там вона використовує гражданський шрифт відмінний від нашого, та різні російські держави використовують російську мову різних (але подібних) редакцій. У даній статті ми розпишемо усі ці редакції, та як ними користуватися.

Абетка
Петрівка

Чинна російська мова використовує дві (три, якщо врахувати версію Казакії) розкладки кирилки: імперська російська та совітська російська відповідно. Обидві беруть своє походження з орфографічної реформи 1910 року, головною різницею є послідовність виконання її принципів:
 * Імперська російська переважно "заморозилася" на першій частині реформи. Були виключені лише букви “Ѵ”, “Ф” та “З”. Кінцевий Ъ повернувся до вжитку, але його вживання спорадичне та нерегульоване, залежить виключно від політичного світосприйняття автору. Диграфи “ЪІ” та “ЪИ” використовуються лише в Казакії, тоді як в Російській Державі воно замінилося на єдиний диграф “ЪІ”.
 * Більший вплив консервативної влади в Казакії також призвів до поширення "церковного" написання російської, тобто з включенням букв “Ѵ”, “Ф” та “З” згідно нормам церковнослов’янської. Та оскільки мало хто вже знає же, та коли їх ставити, подібне є радше ознакою знання церковнослов’янської.
 * Совітська російська пішла далі та включила в себе елементи реформи, що планувалося зробити пізніше. Були виключені букви “Ѵ”, “Ф”, “З”, “І”, “Ѣ” та кінцевий “Ъ”. Диграфи “ЪІ”, “ЪИ” та “ІО також були виключені та замінилися на єдину букву “Ы” та “ІО”.

Кирилиця
Кирилична абетка російської мови має 32 букви, три диграфи та дві букви з діакритикою. На відміну від української та молдовської мови, кириличні букви не використовуються як числа. Правопис здебільшого схожий на дореволюційний російський правопис:

Латинка
План латинізації відомий як “система Яковлева” що був представлений у листопаді 1929, та затверджений у грудні того ж року як одна з двох офіційних систем РСФСР. Планується, що латиниця та кирилиця друкуватимуться разом, та з часом латиниця виштовхне кирилицю з повсякденного вжитку. Совітська латинка має 31 букву та один диграф

{| class="wikitable" ! Літера !! Курсив !! МФА !! Приклади !! Додаткова інформація ! Диграф !! Курсив !! МФА !! Приклади !! Додаткова інформація
 * style="text-align:center" | A a || style="text-align:center" | A a || style="text-align:center" | /a/ || style="text-align:center" | akula (акула) ||
 * style="text-align:center" | B ʙ || style="text-align:center" | B ʙ || style="text-align:center" | /b/ || style="text-align:center" | blat (неформальний зв’язок) ||
 * style="text-align:center" | V v || style="text-align:center" | V v || style="text-align:center" | /v/ || style="text-align:center" | vreditelj (шкідник) ||
 * style="text-align:center" | G g || style="text-align:center" | G g || style="text-align:center" | /ɡ/ || style="text-align:center" | graƶdanın (громадянин) || Деякі наукові книжки та журнали можуть використовувати латинкову букву “h” /ɦ/ для позначення української "г" на противагу російській.
 * style="text-align:center" | D d || style="text-align:center" | D d || style="text-align:center" | /d/ || style="text-align:center" | dıamat (діалектичний матеріалізм) ||
 * style="text-align:center" | Ë ë || style="text-align:center" | Ë ë || style="text-align:center" | /je/, / ʲe/ || style="text-align:center" | Ëgipët (Єгипет) ||
 * style="text-align:center" | Ƶ ƶ || style="text-align:center" | Ƶ ƶ || style="text-align:center" | /ʐ/ || style="text-align:center" | жук (жук) ||
 * style="text-align:center" | Z z || style="text-align:center" | Z z || style="text-align:center" | /z/ || style="text-align:center" | ѕаец (заєць) || Буква “Ѕ” (зіло) замінює сучасну російську букву “З” (земля). Лише в церковних книжках зберігається різниця між цими буквами, переважно коли вони повинні позначати чисельники (Ѕ=6, З=7)
 * style="text-align:center" | I ı || style="text-align:center" | I ı || style="text-align:center" | /i/, / ʲi/ || style="text-align:center" | ındustrıalızaçьа (індустріалізація) ||
 * style="text-align:center" | K k || style="text-align:center" | K k || style="text-align:center" | /k/ || style="text-align:center" | колокол (дзвін) ||
 * style="text-align:center" | L l || style="text-align:center" | L l || style="text-align:center" | /ɫ/ || style="text-align:center" | луна (місяць)||
 * style="text-align:center" | M m || style="text-align:center" | M m || style="text-align:center" | /m/ || style="text-align:center" | медвѣдь (ведмідь) ||
 * style="text-align:center" | N n || style="text-align:center" | N n || style="text-align:center" | /n/ || style="text-align:center" | нож (ніж) ||
 * style="text-align:center" | O o || style="text-align:center" | О о || style="text-align:center" | /o/ || style="text-align:center" | обручь (обруч) ||
 * style="text-align:center" | P p || style="text-align:center" | P p || style="text-align:center" | /p/ || style="text-align:center" | пила (пилка) ||
 * style="text-align:center" | R r || style="text-align:center" | R r || style="text-align:center" | /r/ || style="text-align:center" | ръиба (риба) ||
 * style="text-align:center" | S s || style="text-align:center" | S s || style="text-align:center" | /s/ || style="text-align:center" | собака (собака) ||
 * style="text-align:center" | T t || style="text-align:center" | T t || style="text-align:center" | /t/ || style="text-align:center" | телега (віз) ||
 * style="text-align:center" | U u || style="text-align:center" | U u || style="text-align:center" | /u/ || style="text-align:center" | утка (качка) ||
 * style="text-align:center" | F f || style="text-align:center" | F f || style="text-align:center" | /f/ || style="text-align:center" | ѳонарь (ліхтар) || Буква “Ѳ” (фіта) замінює сучасну російську букву “Ф” (ферть) в усіх випадках, де є буква Ф, а не лише в грецьких та церковних запозиченнях. Лише в церковних книжках (старообрядницьких та ніконовських) зберігається етимологічна традиція розділу між “Ф” та “Ѳ”: у старообрядницьких книжках, “Ѳ” пишеться на початку слова, тоді як “Ф” - всередині, у ніконовських “Ѳ” використовується етимологічно, лише в запозиченнях з грецької мови там, де була грецька буква “θ”.
 * style="text-align:center" | X x || style="text-align:center" | X x || style="text-align:center" | /x/ || style="text-align:center" | хомѧк (хом'як) ||
 * style="text-align:center" | Ç ç || style="text-align:center" | Ç ç || style="text-align:center" | /ts/ || style="text-align:center" | церковь (церква) ||
 * style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | /tɕ/ || style="text-align:center" | часъı (годинник) ||
 * style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | /ʂ/ || style="text-align:center" | шлѧпа (капелюх) ||
 * style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | /e/ || style="text-align:center" | эльѳ (ельф) ||
 * style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | сгущıонка (береза, згущівка) ||
 * style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | юла (дзиґа) ||
 * style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | /ja/, / ʲa/	 || style="text-align:center" | ѧблоко (яблуко) || Буква “Ѧ” замінює собою сучасне російське “Я” у друці, але в письмі зберігається наша форма "я".
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | R r || style="text-align:center" | R r || style="text-align:center" | /r/ || style="text-align:center" | ръиба (риба) ||
 * style="text-align:center" | S s || style="text-align:center" | S s || style="text-align:center" | /s/ || style="text-align:center" | собака (собака) ||
 * style="text-align:center" | T t || style="text-align:center" | T t || style="text-align:center" | /t/ || style="text-align:center" | телега (віз) ||
 * style="text-align:center" | U u || style="text-align:center" | U u || style="text-align:center" | /u/ || style="text-align:center" | утка (качка) ||
 * style="text-align:center" | F f || style="text-align:center" | F f || style="text-align:center" | /f/ || style="text-align:center" | ѳонарь (ліхтар) || Буква “Ѳ” (фіта) замінює сучасну російську букву “Ф” (ферть) в усіх випадках, де є буква Ф, а не лише в грецьких та церковних запозиченнях. Лише в церковних книжках (старообрядницьких та ніконовських) зберігається етимологічна традиція розділу між “Ф” та “Ѳ”: у старообрядницьких книжках, “Ѳ” пишеться на початку слова, тоді як “Ф” - всередині, у ніконовських “Ѳ” використовується етимологічно, лише в запозиченнях з грецької мови там, де була грецька буква “θ”.
 * style="text-align:center" | X x || style="text-align:center" | X x || style="text-align:center" | /x/ || style="text-align:center" | хомѧк (хом'як) ||
 * style="text-align:center" | Ç ç || style="text-align:center" | Ç ç || style="text-align:center" | /ts/ || style="text-align:center" | церковь (церква) ||
 * style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | /tɕ/ || style="text-align:center" | часъı (годинник) ||
 * style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | /ʂ/ || style="text-align:center" | шлѧпа (капелюх) ||
 * style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | /e/ || style="text-align:center" | эльѳ (ельф) ||
 * style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | сгущıонка (береза, згущівка) ||
 * style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | юла (дзиґа) ||
 * style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | /ja/, / ʲa/	 || style="text-align:center" | ѧблоко (яблуко) || Буква “Ѧ” замінює собою сучасне російське “Я” у друці, але в письмі зберігається наша форма "я".
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | C c || style="text-align:center" | /tɕ/ || style="text-align:center" | часъı (годинник) ||
 * style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | Ş ş || style="text-align:center" | /ʂ/ || style="text-align:center" | шлѧпа (капелюх) ||
 * style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | J j || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | E e || style="text-align:center" | /e/ || style="text-align:center" | эльѳ (ельф) ||
 * style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | сгущıонка (береза, згущівка) ||
 * style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | юла (дзиґа) ||
 * style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | /ja/, / ʲa/	 || style="text-align:center" | ѧблоко (яблуко) || Буква “Ѧ” замінює собою сучасне російське “Я” у друці, але в письмі зберігається наша форма "я".
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | Ö ö || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | сгущıонка (береза, згущівка) ||
 * style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | Ü ü || style="text-align:center" | /ju/, / ʲu/ || style="text-align:center" | юла (дзиґа) ||
 * style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | /ja/, / ʲa/	 || style="text-align:center" | ѧблоко (яблуко) || Буква “Ѧ” замінює собою сучасне російське “Я” у друці, але в письмі зберігається наша форма "я".
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | Ä ä || style="text-align:center" | /ja/, / ʲa/	 || style="text-align:center" | ѧблоко (яблуко) || Буква “Ѧ” замінює собою сучасне російське “Я” у друці, але в письмі зберігається наша форма "я".
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | Ь ь || style="text-align:center" | / ʲ/ || style="text-align:center" | лень, дождь (лінь, дощ) || Буква "Ь" позначає пом’якшення попередньої приголосної (якщо це фонологічно можливо).
 * style="text-align:center" | Sc sc || style="text-align:center" | Sc sc || style="text-align:center" | /ɕː/, /ɕ/ || style="text-align:center" | щıотка (щітка) ||
 * style="text-align:center" | Sc sc || style="text-align:center" | Sc sc || style="text-align:center" | /ɕː/, /ɕ/ || style="text-align:center" | щıотка (щітка) ||